![](https://www.lepotaizdravlje.rs/wp-content/uploads/2020/01/modni-trendovi-farmerke-moda.jpg)
Ima li života bez društvenih mreža
![drustvene mreze](https://www.lepotaizdravlje.rs/wp-content/uploads/2020/01/GettyImages-1097438810.jpg)
Ne padajte na filtere, upoznajte pravo lice
Ima li života bez društvenih mreža – mora li baš sve da se objavi, da bude vidljivo i dostupno. Dok sedite sa prijateljima u kafiću, čekate komentar na sliku, lajk, poruku preko vibera, imate li vremena za priču? U današnjem, modernom svetu kao da sem društvenih mreža ne postoji drugi vid komunikacije, iako je to istovremeno nepoznata teritorija na kojoj vrebaju mnoge zamke. Ne govorimo samo o opasnostima kojima su izloženi najmlađi korisnici već i o činjenici da stvaraju zavisnost i ugrožavaju naš stvarni društveni život. Više pažnje posvećujete mobilnom telefonu, neživoj stvari nego ljudima koji sede pored vas. Ukoliko je signal za internet loš, možda ćete dobiti napad nervoze i više ćete se potresti zbog tog problema, nego zbog nečega što ste u razgovoru čuli (ili niste čuli, jer ste bili prezauzeti listanjem „Fejsbuka“). Niste ni svesni da ste postali zavisnik.
Možda još nije kasno i možete se spasete. Sara Rafael i Naomi Šimada napisale su priručnik „Exploring the emotional impact of our digital habits“, u kome su, uz pomoć stručnjaka iz različitih oblasti, pokušale da objasne kako da uživamo u svemu što nude društvene mreže, a da sačuvamo mentalno zdravlje.
Kako da razlikujete trenutnu anksioznost i poremećaj?
Nekada su ljudi želeli da izgledaju savršeno poput filmskih zvezda, da imaju baš takav nos ili usta, a danas plastičnim hirurzima donose svoje selfije. Zaboravljaju da ni te slike nisu stvarne. Prednja kamera na telefonu ima filtere koji automatski ulepšavaju lice. Postoje i razne alatke koje mogu da „koriguju“ fotografiju, ali to i dalje nećete biti stvarni vi. Kada pogledate pravi selfi, onaj u ogledalu, mogli biste da se razočarate. Da biste izbegli problem, jedostavno se slikajte iz daljine umesto iz neposredne blizine.
![drustvene mreze](https://www.lepotaizdravlje.rs/wp-content/uploads/2020/01/photo-Photo-by-xandro-Vandewalle-on-Unsplash-700x712.jpg)
Photo by xandro Vandewalle on Unsplash.
Kako se izlečiti od društvenih mreža
„Instagram“ je promenio pravila turizma. Danas je izuzetno važno pokazati pratiocima gde smo otišli na odmor, „čekirati“ se u centru neke svetske metropole ili na egzotičnoj plaži, jer – ako nemate fotografiju s putovanja, kao da niste ni bili tamo. Ako ste već imali sreće da se na tom mestu nađete, onda uživajte svim čulima i ne posmatrajte njegove atrakcije kroz kameru na telefonu. Snimajte tek kada se nagledate.
Možemo li da se zaljubimo u osobu koju nismo upoznali lično, sa kojom se nikad nismo sreli? Izgleda da je u ovoj digitalnoj eri sve moguće. Dvoje od petoro ljudi između 22 i 50 godina trenutno koriste ili su bar jednom koristili neki onlajn servis za upoznavanje, u šta spadaju i aplikacije i društvene mreže. To je oko 40 odsto svetske populacije. I svi prvo padaju na fotografiju, iako su svesni da je verovatno prošla kroz najmanje dva filtera. Za prvi utisak je važan nečiji lik, ali za nešto dugotrajnije presudna je – ličnost. Osoba koju „upoznajete“ preko društvenih mreža samo je pola ličnosti. Druga polovina je ono sa čime ćete biti u vezi i što se računa u stvarnom svetu. Zato budite na oprezu.
Pozitivna slika o sebi
„Fejsbuk“, „Instagram“ i ostali virtuelni „virusi“ ozbiljno mogu da ugroze vaše zdravlje. Ne samo mentalno, koje je svakako prvo na udaru. Pored anksioznosti, depresije i insomnije, prete glavobolje, kao i oboljenja kostiju i kičmenog stuba, jer ste zbog držanja telefona i tipkanja po ekranu uvek u istom položaju. Problem je toliko uzeo maha da su oformljene i ozbiljne onlajn grupe pomoći zavisnicima od društvenih mreža, sa kojima rade stručnjaci iz oblasti psihologije.
Foto:Guliver/Getty; xandro Vandewalle on Unsplash